<chapter id="what-is-kde">
<docinfo>
<date>08/02/2000</date>
<releaseinfo>1.09.02</releaseinfo>
</docinfo>
<title>Mi a KDE?</title>
<anchor id="whatiskde">

<sect1 id="what-is-kde-introduction">
<title>Mi a KDE?</title>

<para>
A KDE egy modern grafikus k&ouml;rnyezet Unix alap&uacute; sz&aacute;m&iacute;t&oacute;g&eacute;pekhez.
Kialak&iacute;t&aacute;s&aacute;ban a vil&aacute;g minden t&aacute;j&aacute;r&oacute;l vettek r&eacute;szt olyan fejleszt&odblac;k,
akik elk&ouml;telezt&eacute;k magukat a szabad szoftverek terjeszt&eacute;se mellett.
</para>

<para>
A KDE k&uuml;ldet&eacute;se az, hogy k&eacute;nyelmes &eacute;s k&ouml;nnyen kezelhet&odblac; grafikus
fel&uuml;letet ny&uacute;jtson a nagyteljes&iacute;tm&eacute;ny&udblac; Unix oper&aacute;ci&oacute;s rendszer alatt, hasonl&oacute;t,
mint a MacOS vagy a Windows 95/NT. V&eacute;lem&eacute;ny&uuml;nk szerint a Unix ma a
legjobb oper&aacute;ci&oacute;s rendszer. A Unix hossz&uacute; &eacute;vek &oacute;ta alapvet&odblac;
szerepet j&aacute;tszik az informatik&aacute;ban. Ha egy stabil, sk&aacute;l&aacute;zhat&oacute; &eacute;s ny&iacute;lt
rendszerre van sz&uuml;ks&eacute;ge, akkor a Unix a sz&oacute;ba j&ouml;het&odblac; egyetlen
v&aacute;laszt&aacute;s.  Azonban a Unix hossz&uacute; ideig nem rendelkezett olyan korszer&udblac;,
k&ouml;nnyen haszn&aacute;lhat&oacute; grafikus fel&uuml;lettel, mely lehet&odblac;v&eacute; tette volna, hogy az
&aacute;tlagos v&aacute;llalati &eacute;s otthoni felhaszn&aacute;l&oacute; otthon &eacute;rezhesse mag&aacute;t benne. A Unix vezet&odblac;
szerepet t&ouml;lt be a sz&aacute;m&iacute;t&aacute;stechnikai piac t&ouml;bb ter&uuml;let&eacute;n, az informatikai szakemberek  
&eacute;s a tud&oacute;sok els&odblac; sz&aacute;m&uacute; munkaeszk&ouml;ze. A Unix n&eacute;lk&uuml;l nem j&ouml;hetett volna l&eacute;tre az internet. De
a Unix sok&aacute;ig nem tudta a k&ouml;nny&udblac; kezelhet&odblac;s&eacute;get biztos&iacute;tani. Ez a k&ouml;r&uuml;lm&eacute;ny
az&eacute;rt is sajn&aacute;latos, mert a Unix j&oacute;n&eacute;h&aacute;ny megval&oacute;s&iacute;t&aacute;sa
(<ulink url="http://www.linux.org">Linux</ulink>,
<ulink url="http://www.freebsd.org">FreeBSD</ulink>,
<ulink url="http://www.netbsd.org">NetBSD</ulink>, stb.) t&ouml;lthet&odblac; le
ingyenesen az internetr&odblac;l. Mindegyik&uuml;k igen megb&iacute;zhat&oacute; &eacute;s j&oacute; min&odblac;s&eacute;g&udblac;.
</para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-desktop">
<title>A KDE grafikus k&ouml;rnyezet</title>

<para>
A KDE lehet&odblac;v&eacute; teszi, hogy egy modern grafikus k&ouml;rnyezetet haszn&aacute;lhassunk
a Unix oper&aacute;ci&oacute;s rendszerrel.  Kieg&eacute;sz&iacute;tve az ingyenes Unix vari&aacute;nsokat, a KDE
egy teljesen ingyenes &eacute;s ny&iacute;lt k&ouml;rnyezet, a forr&aacute;sk&oacute;d szabadon
terjeszthet&odblac;, b&aacute;rki &aacute;ltal &aacute;ttanulm&aacute;nyozhat&oacute; &eacute;s m&oacute;dos&iacute;that&oacute;.  
Egy grafikus k&ouml;rnyezet sohasem lehet t&ouml;k&eacute;letes, de &uacute;gy &eacute;rezz&uuml;k, hogy a
KDE felveszi a versenyt b&aacute;rmelyik, ak&aacute;r ingyenes, ak&aacute;r p&eacute;nz&eacute;rt kaphat&oacute;
hasonl&oacute; rendeltet&eacute;s&udblac; grafikus fel&uuml;lettel. Rem&eacute;nyeink szerint a Unix/KDE
p&aacute;ros&iacute;t&aacute;s egy olyan megb&iacute;zhat&oacute;, stabil sz&aacute;m&iacute;t&aacute;stechnikai k&ouml;rnyezet alapj&aacute;t 
jelenti, mely mentes a monopolisztikus t&ouml;rekv&eacute;sekt&odblac;l, &eacute;s ugyanolyan k&ouml;nnyen
haszn&aacute;lhat&oacute; lesz az &aacute;tlagfelhaszn&aacute;l&oacute; sz&aacute;m&aacute;ra, mint az informatikai szakemberek
&eacute;s tud&oacute;sok sz&aacute;m&aacute;ra volt kor&aacute;bban.
</para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-development-framework">
<title>A KDE alkalmaz&aacute;sfejleszt&odblac; keretrendszer</title>

<para>
Az alkalmaz&aacute;sfejleszt&eacute;s a Unix/X11 alatt gyakran neh&eacute;zkes &eacute;s k&ouml;r&uuml;lm&eacute;nyes
tev&eacute;kenys&eacute;gnek sz&aacute;m&iacute;tott. A KDE annak a felismer&eacute;snek nyom&aacute;n alakult ki,
hogy egy sz&aacute;m&iacute;t&aacute;stechnikai k&ouml;rnyezet csak annyira lehet j&oacute;, amennyire 
a benne rendelkez&eacute;sre &aacute;ll&oacute; legfontosabb alkalmaz&aacute;sok. A KDE Projekt
ez&eacute;rt kifejlesztett egy els&odblac;rang&uacute;, komponens alap&uacute; dokumentumok kezel&eacute;s&eacute;t
lehet&odblac;v&eacute; tev&odblac; keretrendszert, mely felhaszn&aacute;lja a leg&uacute;jabb technol&oacute;gi&aacute;kat,
&eacute;s felveszi a versenyt a hasonl&oacute; c&eacute;l&uacute; kereskedelmi term&eacute;kekkel, p&eacute;ld&aacute;ul
a Mircrosoft MFC/COM/ActiveX technol&oacute;gi&aacute;ival. A KDE KOM/OpenParts
dokumentumtechnol&oacute;gi&aacute;ja lehet&odblac;v&eacute; teszi, hogy gyorsan &eacute;s k&ouml;nnyen lehessen
els&odblac;rang&uacute;, magas technikai sz&iacute;nvonal&uacute; alkalmaz&aacute;sokat kifejleszteni. A KDE
KOM/OpenParts technol&oacute;gia olyan elismert ipari szabv&aacute;nyokra &eacute;p&uuml;l, mint
p&eacute;ld&aacute;ul a CORBA 2.0.
</para>

</sect1>

<sect1 id="what-is-kde-the-office-suite">
<title>A KDE Office csomag</title>

<para>
Folyamatos fejleszt&eacute;s alatt &aacute;ll egy olyan irodai alkalmaz&aacute;scsomag,
mely felhaszn&aacute;lja a KDE KOM/OpenParts technol&oacute;gi&aacute;t &eacute;s tartalmaz t&ouml;bbek k&ouml;z&ouml;tt 
t&aacute;bl&aacute;zatkezel&odblac;t, bemutat&oacute;k&eacute;sz&iacute;t&odblac; alkalmaz&aacute;st, hat&aacute;rid&odblac;napl&oacute;t, e-mail kliens,
h&iacute;rolvas&oacute;t. A csomag n&eacute;h&aacute;ny r&eacute;sze m&eacute;g nem k&eacute;sz&uuml;lt el teljesen, de t&ouml;bb darabja
m&aacute;r k&ouml;zel j&aacute;r a befejez&eacute;shez. A KPresenter, a KDE
bemutat&oacute;k&eacute;sz&iacute;t&odblac; alkalmaz&aacute;sa sikerrel deb&uuml;t&aacute;lt az 5. nemzetk&ouml;zi
Linux kongresszuson K&ouml;lnben, elismer&eacute;st aratva egy KDE bemutat&oacute;val.
</para>

<para>
Ha t&ouml;bbet szeretne tudni a KDE-r&odblac;l, l&aacute;togasson el a 
<ulink url="http://www.kde.org">KDE honlapra</ulink>.
</para>

</sect1>
</chapter>
